Fusarium är ett släkte av svampar i ordningen köttkärnsvampar.[2] Flera arter har sexuella stadier i släktena Gibberella, Haematonectria, Neocosmospora och Albonectria.
Fusarium är vanliga i hela världen och lever i jord, vatten och på växter. Många arter lever som saprofyter på dött organiskt material men släktet innehåller också många växtskadegörare. Fusarium-svampar producerar många sekundära metaboliter vilket inkluderar flera mykotoxiner.[3] Flera Fusarium-arter kan också orsaka opportunistiska infektioner hos människa.[4]
Släktet har stor ekonomisk betydelse eftersom många arter är växtskadegörare och angriper ett stort antal olika grödor. På stråsäd orsakar ett flertal Fusarium-arter groddfusarios, stråbasröta och axfusarios[5] Andra Fusarium-patogener är jordburna, såsom Haematonectria haematococca (tidigare klassad som Fusarium solani) vilken orsakar rotröta på flera grödor.[6] Inom arten Fusarium oxysporum finns ett antal värdspecifika formae speciales som ger upphov till vissnesjuka på olika grödor. Ett exempel är Fusarium oxysporum f. sp. cubense som orsakar panamasjukan vilken är ett stort problem för bananindustrin.[7][8]
Fusarium inuti en i sparris-planta, som gröpts ur av larver av Ophiomyia simplex, en art av minerarflugor
Tall angripen av fusariosis orsakad av Fusarium circinatum
Fusarium är ett släkte av svampar i ordningen köttkärnsvampar. Flera arter har sexuella stadier i släktena Gibberella, Haematonectria, Neocosmospora och Albonectria.
Fusarium är vanliga i hela världen och lever i jord, vatten och på växter. Många arter lever som saprofyter på dött organiskt material men släktet innehåller också många växtskadegörare. Fusarium-svampar producerar många sekundära metaboliter vilket inkluderar flera mykotoxiner. Flera Fusarium-arter kan också orsaka opportunistiska infektioner hos människa.