Der Rasen-Steinbrech (Saxifraga rosacea) ist eine Pflanzenart der Gattung Steinbrech (Saxifraga) innerhalb der Familie der Steinbrechgewächse (Saxifragaceae).
Der Rasen-Steinbrech ist eine in dichten oder lockeren, polsterförmigen Rasen wachsende ausdauernde Pflanze, die Wuchshöhen von 5 bis 20 Zentimetern erreicht. Der Spross ist rosettig beblättert, die Stängel sind aufrecht oder aufsteigend, mit nichtblühenden Seitentrieben. Die Laubblätter der sterilen Triebe sind deutlich gestielt und tief handförmig in drei bis fünf Zipfel geteilt. Die Enden sind stumpf bis spitz und können auch grannenspitzig sein. Die Blattspreite ist 7–15 Millimeter lang und 6–20 Millimeter breit.
Die Blütezeit des Rasen-Steinbrech liegt zwischen Mai und Juli. Je zwei bis neun Blütenknospen stehen aufrecht an den Blütenstängeln. Die Kelchzipfel sind 2–4 Millimeter lang. Die Kronblätter sind weiß und drei- bis viermal so lang wie die Kelchzipfel. Die Staubblätter sind halb so lang wie die Kronblätter. Die Fruchtkapsel ist eiförmig bis fast kugelig.
Der Rasen-Steinbrech hat die Chromosomenzahl 2n = 52, doch wurden auch schon andere Zahlen festgestellt (32, 48, 50, 56, 64 oder 66).
Der Rasen-Steinbrech kommt in West- und Mitteleuropa, auf Island, auf den Färöer-Inseln sowie in Grönland vor. Sie wächst in Felsspalten und Steinschutt, seltener auch an Mauern. Sie bevorzugt frischen bis mäßig trockenen, basenreichen Steinboden.
Die Erstveröffentlichung von Saxifraga rosacea erfolgte durch Conrad Moench. Das Das Artepitheton rosacea für rosenartig bezieht sich wahrscheinlich auf die Blattrosetten (Rosetten!) an der Spitze der Seitensprosse, die eine Ähnlichkeit mit der Blüte einer Rose haben.
Man unterscheidet bei Saxifraga rosacea Moench (Syn.: Saxifraga decipiens Ehrh.) in Europa vier Unterarten[1]:
Der Rasen-Steinbrech (Saxifraga rosacea) ist eine Pflanzenart der Gattung Steinbrech (Saxifraga) innerhalb der Familie der Steinbrechgewächse (Saxifragaceae).
Saxifraga rosacea, or Irish saxifrage, is a herbaceous plant in the family Saxifragaceae.
It spreads by stolons, forming a compact cushion of short leafy shoots. Flowering stems may be up to 25cm tall, bearing 4-5 white flowers with petals 6-10mm long.[1][2]
It is found in the west of Britain and Ireland, and in Iceland.[1][3] It became extinct in England in 1960.[4] It is usually found by mountain streams, but also grows on cliffs and scree slopes.[1]
Saxifraga rosacea, or Irish saxifrage, is a herbaceous plant in the family Saxifragaceae.
It spreads by stolons, forming a compact cushion of short leafy shoots. Flowering stems may be up to 25cm tall, bearing 4-5 white flowers with petals 6-10mm long.
It is found in the west of Britain and Ireland, and in Iceland. It became extinct in England in 1960. It is usually found by mountain streams, but also grows on cliffs and scree slopes.
Saxifraga rosacea es una especie de la familia de las saxifragáceas.
Forma pulvínulos, perenne o con tallos extendidos formando una mata laxa. Hojas amplias cuneadas, generalmente de 5 lóbulos, densamente peloso-glandulares o casi glabras. Cabillo delgado de hasta 25 cm, casi afilo, con pocas flores blancas de largo pecíolo y 15 mm de diámetro. Pétalos ovados; sépalos ovado-triangulares. Especie muy variable. Florece desde finales de primavera y a lo largo del verano.[1]
Plataformas rocosas muy húmedas, junto a arroyos.
Bélgica, Francia, Alemania, Irlanda, Islandia, República Checa y Polonia.
Saxifraga rosacea fue descrita por Conrad Moench y publicado en Methodus Plantas Horti Botanici et Agri Marburgensis : a staminum situ describendi 106. 1794.[2]
Saxifraga: nombre genérico que viene del latín saxum, ("piedra") y frangere, ("romper, quebrar"). Estas plantas se llaman así por su capacidad, según los antiguos, de romper las piedras con sus fuertes raíces. Así lo afirmaba Plinio, por ejemplo.
rosacea: epíteto latino que significa "rosada".[3]
Saxifraga rosacea es una especie de la familia de las saxifragáceas.
Saxifrage rosée, Saxifrage trompeuse, Saxifrage rose
La Saxifrage rosée, Saxifrage trompeuse ou Saxifrage rose (Saxifraga rosacea) est une espèce de plantes de la famille des Saxifragacées.
Zadornity rupik (Saxifraga rosacea) je rostlina ze swójby rupikowych rostlinow (Saxifragaceae).
Zadornity rupik (Saxifraga rosacea) je rostlina ze swójby rupikowych rostlinow (Saxifragaceae).
Зовні Saxifraga rosacea виглядає млявою формою Saxifraga cespitosa, але відрізняється від неї відсутністю залозистих волосків на листі й чисто білими пелюстками. Виняток становлять S. rosacea subsp. hartii із залозистими волосками на листках. Є повідомлення, що цей підвид досяг південної Гренландії, але це повідомлення слід віднести до хибних, а тамтешні рослини такими, що належать до S. cespitosa. Порівняння рослин S. rosacea, S. cespitosa і Saxifraga hypnoides, зібраних в Ісландії вказують на відмінність видів.
Це багаторічні трав'янисті рослини 5–20 см заввишки. Листя від густо-залозистого до майже голого, широке, клиновиде, 3- чи 5-дольне. Листові пластини 7–25 мм завдовжки і 6–20 мм завширшки. Квіткові стебла висотою 6–25 см, тонкі й несуть від двох до п'яти чистих білих квітів 15 мм діаметром; пелюстки овальні завдовжки 6–10 мм; чашолистки яйцевидно-трикутні, завдовжки 2–4 мм. Дуже мінливий вид щодо листя. Плоди — капсули від яйцевидих до майже кулястих.
Європа (Бельгія, Чехія, Німеччина, Польща, Фарерські острови, Ісландія, Ірландія, Франція). Натуралізований у Норвегії й Швеції. Населяє дуже вологі скельні платформи, тріщини скель, росте вздовж струмків.
Saxifraga rosacea là một loài thực vật có hoa trong họ Saxifragaceae. Loài này được Moench miêu tả khoa học đầu tiên năm 1794.[1]
Saxifraga rosacea là một loài thực vật có hoa trong họ Saxifragaceae. Loài này được Moench miêu tả khoa học đầu tiên năm 1794.