El ratolí marsupial de galtes vermelles (Sminthopsis virginiae) és un marsupial d'Australàsia. Deu el seu nom als pèls vermells característics de les galtes. Fa un total de 167-270 mm. La mida corporal mitjana és de 80-135 mm amb una cua de 87-135 mm. Les orelles fan 12-13 mm. El pes varia entre 18 i 75 grams. La cua és prima i d'un color rosa pàl·lid.
El ratolí marsupial de galtes vermelles (Sminthopsis virginiae) és un marsupial d'Australàsia. Deu el seu nom als pèls vermells característics de les galtes. Fa un total de 167-270 mm. La mida corporal mitjana és de 80-135 mm amb una cua de 87-135 mm. Les orelles fan 12-13 mm. El pes varia entre 18 i 75 grams. La cua és prima i d'un color rosa pàl·lid.
Die Rotwangige Schmalfuß-Beutelmaus (Sminthopsis virginiae) ist eine Beutelsäugerart aus der Gattung der Schmalfuß-Beutelmäuse.
Die Kopfrumpflänge der Männchen beträgt 96 mm bis 135 mm, der Schwanz ist 100 mm bis 133 mm lang und das Gewicht liegt bei 31 bis 58 g. Weibchen sind mit einer Kopfrumpflänge von 90 mm bis 133 mm, einer Schwanzlänge von 90 mm bis 122 mm und einem Gewicht von 18 bis 34 g nur wenig kleiner aber deutlich leichter. Die Länge der Ohren beträgt 12 mm bis 13 mm. Das Fell ist auf der Rückenseite dunkelgrau und am Bauch weißlich. Auffallend ist ein schwärzlicher Streifen auf der Mitte der Schnauze und es Kopfe und die rötlichen Wangen. Der Schwanz ist spärlich mit dunklen Haaren bedeckt, bei einigen Exemplaren aus dem Northern Territory ist er allerdings hell. Die Rotwangige Schmalfuß-Beutelmaus wächst ihr ganzes Leben lang. Geschlechtsreife Exemplare allerdings langsamer.[1]
Diese Art ist im Norden von Australien, im Süden von Neu-Guinea und auf den Aru-Inseln verbreitet. Es gibt drei Unterarten von denen eine möglicherweise in Zukunft zu einer eigenständigen Arten wird. Die australischen Unterarten S. v. nitela und S. v. virginiae wurden in Gefangenschaft miteinander gekreuzt. Kreuzungsversuche zwischen S. v. nitela und S. v. rufigensis waren nicht erfolgreich.[1]
Der Lebensraum besteht auf Neuguinea aus Savannen, in Australien aus Waldländern, Grasland, Sümpfen, Mooren und landwirtschaftlich genutzten Flächen. Ihre Nester bauen die Tiere wahrscheinlich auf dem Boden unter dichten Gras oder unter Schraubenbäumen (Pandanus).[1]
Das Fortpflanzungsverhalten dieser Art ist bei in menschlicher Obhut gehaltenen Exemplaren beobachtet worden. Die Jungen werden nach einer Tragzeit von 15 Tagen geboren. Ihre Anzahl wird durch die Anzahl der Zitzen der Weibchen beschränkt (acht bei S. v. nitela und S. v. virginiae und sechs bei S. v. rufigensis). Die Jungtiere werden für einen von etwa 65 bis 70 Tagen gesäugt und werden mit einem Alter von 4 bis 6 Monaten geschlechtsreif.[1]
Die Nahrung dieser Art besteht hauptsächlich aus Insekten. Die Tiere können aber auch kleine Reptilien und möglicherweise auch verschiedene Kleinsäuger erbeuten.[1]
Die IUCN listet die Art als „nicht gefährdet“ (least concern).[2]
Die Rotwangige Schmalfuß-Beutelmaus (Sminthopsis virginiae) ist eine Beutelsäugerart aus der Gattung der Schmalfuß-Beutelmäuse.
The red-cheeked dunnart (Sminthopsis virginiae) is so called because of the distinctive red hair on its cheek. It is an Australasian marsupial. Its total length is 167–270 mm (6.6–10.6 in); its average body length is 80–135 mm (3.1–5.3 in) with a tail of 87–135 mm (3.4–5.3 in). Ear length is 12–13 mm (0.47–0.51 in). Its weight varies between 18 and 75 g (0.63 and 2.65 oz). Its tail is thin and pale pink.
The red-cheeked dunnart is distributed in Australia and New Guinea. The nominate subspecies S. v. virginiae occurs in the Queensland around the North Gulf, NE coasts, Mackay to Cape York. Subspecies S. v. nitela inhabits the Kimberley's to the top of Northern Territory. Habitat includes woodlands, open rocky forests, savannah grasslands, swamps, soaks and margins of tropical forests.
The behaviour of the red-cheecked dunnart, like most Sminthopsis species, is not well known. They breed from October to March. Young are gestated for 15 days and weaned at 65–70 days with maturity by 4–6 months.
Its typical diet includes insects and small vertebrates. They quickly learn to avoid the poisonous cane toad.[3]
There are three recognised subspecies of the red-cheeked dunnart:[1]
The red-cheeked dunnart (Sminthopsis virginiae) is so called because of the distinctive red hair on its cheek. It is an Australasian marsupial. Its total length is 167–270 mm (6.6–10.6 in); its average body length is 80–135 mm (3.1–5.3 in) with a tail of 87–135 mm (3.4–5.3 in). Ear length is 12–13 mm (0.47–0.51 in). Its weight varies between 18 and 75 g (0.63 and 2.65 oz). Its tail is thin and pale pink.
El ratón marsupial de mejillas rojas o dunnart de mejillas rojas (Sminthopsis virginiae)es una especie de marsupial dasiuromorfo de la familia Dasyuridae propia de Australasia.[1]
Debe su nombre a los pelos rojos característicos de las mejillas. Mide un total de 167 a 270 mm. El tamaño corporal medio es de 80 a 135 mm, con una cola de 87 a 135. Las orejas miden de 12 a 13 mm. El peso varía entre 18 y 75 gramos. La cola es delgada y de un color rosa pálido.
El hábitat del ratón marsupial de mejillas rojas puede ser bosque cerrado, abierto o rocososo; también puede ser sabana, pantano o margen de bosque tropical.
Se halla en Australia y en Nueva Guinea.
Existen tres subespecies reconocidas de Sminthopsis virginiae:
Como ocurre con el de la mayor parte de las especies del género Sminthopsis, el comportamiento del ratón marsupial de mejillas rojas es poco conocido. Sí se sabe que se reproduce de octubre a marzo, que la gestación dura 15 días, que las crías son destetadas a los 65 o 70 días y que alcanzan la madurez sexual entre los 4 y los 6 meses.
|coautores=
(ayuda)
El ratón marsupial de mejillas rojas o dunnart de mejillas rojas (Sminthopsis virginiae)es una especie de marsupial dasiuromorfo de la familia Dasyuridae propia de Australasia.
Sminthopsis virginiae Sminthopsis generoko animalia da. Dasyuromorphia ordenaren barruko ugaztuna da. Sminthopsinae azpifamilia eta Dasyuridae familian sailkatuta dago.
Sminthopsis virginiae Sminthopsis generoko animalia da. Dasyuromorphia ordenaren barruko ugaztuna da. Sminthopsinae azpifamilia eta Dasyuridae familian sailkatuta dago.
Sminthopsis virginiae
Le dunnart à joues rouges (Sminthopsis virginiae) est une espèce de souris marsupiale qui a été décrite pour la première fois en 1984. Sa longueur totale est de 167 à 270 mm, dont 80 à 135 mm pour la tête et le corps et 87 à 135 mm pour la queue. La longueur de l'oreille va de 12 à 13 mm et son poids va de 18 à 75 g.
Le dunnart à joues rouges vit en Australie et en Nouvelle-Guinée. La sous-espèce nominale S. c. virginiae vit dans le Queensland sur la côte nord-est, de Mackay jusqu'à l'extrémité de la péninsule du cap York. La sous-espèce S. c. nitela vit dans l'est du Kimberley jusqu'au nord du Territoire du Nord. La sous-espèce S. c. rufigenis vit en Nouvelle-Guinée.
Son habitat comprend les bois, les savanes, les prairies, les marécages, les points d'eau et les lisières des forêts tropicales.
Son comportement, comme celui de la plupart des espèces de dunnarts, n'est pas bien connu. Ils se reproduisent d'octobre à mars. Les jeunes sont en gestation pendant 15 jours et sevrés à 65-70 jours, arrivent à maturité vers 4 à 6 mois. Il peut y avoir de nombreuses portées sur une même année.
Son régime alimentaire typique comprend principalement des petits reptiles.
Selon NCBI (18 juin 2011)[1], ce mammifère est représenté par trois sous-espèces :
Sminthopsis virginiae
Le dunnart à joues rouges (Sminthopsis virginiae) est une espèce de souris marsupiale qui a été décrite pour la première fois en 1984. Sa longueur totale est de 167 à 270 mm, dont 80 à 135 mm pour la tête et le corps et 87 à 135 mm pour la queue. La longueur de l'oreille va de 12 à 13 mm et son poids va de 18 à 75 g.
Sminthopsis virginiae is een buidelmuis uit het geslacht Sminthopsis.
De bovenkant is grijs, de onderkant vuilwit. De dunne, roze staart is ongeveer even lang als de kop-romp. De soort is te herkennen aan de grotendeels oranje bovenkant van de kop. De kop-romplengte bedraagt 80 tot 135 mm, de staartlengte 87 tot 135 mm, de achtervoetlengte 21 tot 22 mm, de oorlengte 18 tot 20 mm en het gewicht 18 tot 75 g. Vrouwtjes hebben acht mammae in Australië, maar zes in Nieuw-Guinea.
Van oktober tot maart wordt er gepaard. Na een zwangerschap van 15 dagen worden er tot 8 jongen geboren, die na 65 tot 70 dagen gespeend worden en na 4 tot 6 maanden geslachtsrijp zijn. Vrouwtjes kunnen in één jaar meerdere nesten krijgen.
Deze soort komt voor in de Kimberley (West-Australië), het noorden van het Noordelijk Territorium en Noordoost-Queensland (Australië), en in het zuiden van Nieuw-Guinea en op de Aru-eilanden. De populaties van West-Australië en het Noordelijk Territorium vertegenwoordigen mogelijk een aparte soort, S. nitela Collett, 1897, terwijl de Nieuw-Guinese populaties misschien nog een derde soort vormen, S. rufigenis Thomas, 1922.
Sminthopsis virginiae is een buidelmuis uit het geslacht Sminthopsis.
Sminthopsis virginiae[2][3][4][5] är en pungdjursart som först beskrevs av de Tarragon 1847. Sminthopsis virginiae ingår i släktet Sminthopsis och familjen rovpungdjur.[6][7] IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.[1]
Pungdjuret förekommer vid flera olika ställen i norra Australien och södra Nya Guinea. Arten hittas även på Aruöarna. Habitatet utgörs av fuktiga savanner och öppna skogar med gräs som undervegetation. Djuret vistas även i träskmark och odlade regioner. Per kull föds vanligen sex till åtta ungar.[1]
I naturen hittades honor med diande ungar främst mellan juli och mars. Däremot var honor i fångenskap flera gånger per år brunstiga oberoende av årstiden. Ungarna lever ungefär 55 dagar i pungen (marsupium) och de diar sin mor ytterligare 35 dagar.[8]
Arten delas in i följande underarter:[6]
Sminthopsis virginiae är en pungdjursart som först beskrevs av de Tarragon 1847. Sminthopsis virginiae ingår i släktet Sminthopsis och familjen rovpungdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.
Pungdjuret förekommer vid flera olika ställen i norra Australien och södra Nya Guinea. Arten hittas även på Aruöarna. Habitatet utgörs av fuktiga savanner och öppna skogar med gräs som undervegetation. Djuret vistas även i träskmark och odlade regioner. Per kull föds vanligen sex till åtta ungar.
I naturen hittades honor med diande ungar främst mellan juli och mars. Däremot var honor i fångenskap flera gånger per år brunstiga oberoende av årstiden. Ungarna lever ungefär 55 dagar i pungen (marsupium) och de diar sin mor ytterligare 35 dagar.
Sminthopsis virginiae là một loài động vật có vú trong họ Dasyuridae, bộ Dasyuromorphia. Loài này được de Tarragon mô tả năm 1847.[2]
Sminthopsis virginiae là một loài động vật có vú trong họ Dasyuridae, bộ Dasyuromorphia. Loài này được de Tarragon mô tả năm 1847.
Sminthopsis virginiae (de Tarragon, 1847)
ПодвидыКраснощёкая сумчатая мышь[1] (лат. Sminthopsis virginiae) — вид из рода узконогих сумчатых мышей семейства хищные сумчатые.
Краснощёкая сумчатая мышь обитает на островах Ару в Индонезии, южной части острова Новая Гвинея в районе дельты реки Флай (Индонезия и Папуа — Новая Гвинея), а также на территории Австралии (в северо-восточной части Квинсленда, в Северной территории, в том числе на острова Мелвилл и Батерст, а также в северной части штата Западная Австралия)[2].
Всего у вида существует три подвида:
Естественная среда обитания на острове Новая Гвинея — саванны и луга. В Австралии обитает на территории редколесных саванн и лугов, а также в болотистых местностях. Кроме того, встречается на сельскохозяйственных полях, на которых выращивают сахарный тростник[2].
Длина тела с головой колеблется от 80 до 126 мм, хвоста — от 85 до 135 мм. Вес взрослой особи — от 15 до 80 г[3]. Волосяной покров короткий, густой и мягкий. Спина чёрно-бурого цвета с вкраплениями белого цвета. Брюхо окрашено в белый, жёлтый или рыжий цвет. Щёки красноватые. Морда вытянутая, заострённая. По середине морды проходит тёмная продольная полоса. Уши большие, закруглённые. Хвост узкий, редко покрыт волосами. В отличие от некоторых других представителей рода у краснощёкой сумчатой мыши в хвосте отсутствуют жировые отложения[4]. Задние лапы широкие. Имеется большой палец[3].
Ведут наземный, одиночный образ жизни. Активность приходится на ночь, день проводят под стволами упавших деревьев. Вскоре после появления приплода самки строят неглубокие, блюдцеобразные гнёзда из листьев и травы. Питаются преимущественно насекомыми, пауками и другими беспозвоночными[3][4].
Сумка развита хорошо. Количество сосков — 8 (у особей, встречающихся на острове Новая Гвинея — 6)[3]. Период размножения приходится на октябрь-май. Беременность короткая, длится около 15 дней. В год может появляться по два приплода, в котором по 8 детёнышей[3]. Примерно через 80 дней детёныши отлучаются от груди матери. Максимальная продолжительность жизни в неволе — 5,3 лет (в дикой природе — не более 1,3 года)[5].
Краснощёкая сумчатая мышь (лат. Sminthopsis virginiae) — вид из рода узконогих сумчатых мышей семейства хищные сумчатые.
붉은뺨두나트(Sminthopsis virginiae)는 주머니고양이목 주머니고양이과에 속하는 유대류의 일종이다.[3] 뺨 위의 붉은 털이 특징적이다. 오스트레일리아에서 발견된다. 전체 몸길이는 167~270mm이고, 평균 몸길이 80~135cm, 꼬리 길이는 87~135mm이다. 귀 길이는 12~13mm이다. 모무게는 18g과 75g 사이로 다양하다. 꼬리는 가늘고, 연한 핑크색을 띤다.
붉은뺨두나트는 오스트레일리아와 뉴기니에 분포한다. 승명아종 S. v. virginiae은 퀸즐랜드주의 북부 만, 북동부 해안, 매카이, 케이프요크 반도 주변에서 발견된다. 아종 S. v. nitela은 노던 준주 킴벌리 지역에서 서식한다. 서식지는 삼림과 앞이 트인 바위숲, 사바나 지역, 습지, 웅덩이, 열대 숲 가장자리 등이다.
3종의 아종이 알려져 있다.[1]
대부분의 두나트속(Sminthopsis) 종들처럼, 붉은뺨두나트의 습성은 잘 알려져 있지 않다. 10월부터 3월 사이에 번식을 한다. 임신 기간은 15일이며 젖을 떼는 시기는 65~70일 이후이고, 성숙해지는 데 4~6개월이 걸린다.
보통 먹이는 주로 작은 파충류를 포함하고 있다.
붉은뺨두나트(Sminthopsis virginiae)는 주머니고양이목 주머니고양이과에 속하는 유대류의 일종이다. 뺨 위의 붉은 털이 특징적이다. 오스트레일리아에서 발견된다. 전체 몸길이는 167~270mm이고, 평균 몸길이 80~135cm, 꼬리 길이는 87~135mm이다. 귀 길이는 12~13mm이다. 모무게는 18g과 75g 사이로 다양하다. 꼬리는 가늘고, 연한 핑크색을 띤다.