Kvasija (lat. Quassia) je rod biljaka s 36 prizntih vrsta drveća i grmlja iz tropske Amerike i Afrike. Pripada biljnoj porodici Simaroubaceae. Naziv je nastao po imenu crnca G. Quassija, iscjeljitelja, botaničara i roba u Nizozemskoj Gvajani (danas Surinam), koji je oko 1730-te otkrio ljekovitost biljke.
Gorka kvasija ili surinamsko gorko drvo (Quassia amara) sa zimzelenim lišćem sadrži kinin, kvasin (najgorča stvar u prirodi) i druge fitokemikalije. Ekstrakt iz drva upotrebljava se u medicini kao amarum (lijek za apetit), kao insekticid i kao nadomjestak za hmelj. Nekad se od njega spravljalo dobro sredstvo za liječenje želudačnih oboljenja (aperitiv i tonik)[1].
Rodu pripada 36 priznatih vrsta[2]
Kvasija (lat. Quassia) je rod biljaka s 36 prizntih vrsta drveća i grmlja iz tropske Amerike i Afrike. Pripada biljnoj porodici Simaroubaceae. Naziv je nastao po imenu crnca G. Quassija, iscjeljitelja, botaničara i roba u Nizozemskoj Gvajani (danas Surinam), koji je oko 1730-te otkrio ljekovitost biljke.
Gorka kvasija ili surinamsko gorko drvo (Quassia amara) sa zimzelenim lišćem sadrži kinin, kvasin (najgorča stvar u prirodi) i druge fitokemikalije. Ekstrakt iz drva upotrebljava se u medicini kao amarum (lijek za apetit), kao insekticid i kao nadomjestak za hmelj. Nekad se od njega spravljalo dobro sredstvo za liječenje želudačnih oboljenja (aperitiv i tonik).